Region
За православне вјернике у Републици Српској нерадни дани биће Велики петак - 26. април, Васкрс - 28. април и Васкршњи понедјељак - 29. април.
Православни вјерници у данима Васкрса имају право на плаћени изостанак са радног мјеста према Закону о празницима Републике Српске, саопштено је из Министарства управе и локалне самоуправе Српске.
Нерадни дани поводом Међународног празника рада су 1. и 2. мај, те 9. мај, када се обиљежава републички празник - Дан побједе над фашизмом.
У дане празника Републике не раде републички органи и организације, органи јединице локалне самоуправе, предузећа, установе и друге организације и лица која професионално обављају услужне и производне дјелатности, наводи се у саопштењу Министарства управе и локалне самоуправе.
У саопштењу се наводи да ће начелник општине, односно градоначелник одредити која су предузећа, установе и друге организације са подручја јединице локалне самоуправе дужни да раде и у дане празника Републике и у ком обиму ради задовољења неопходних потреба грађана.
Бањалука - Министарство пољопривреде, шумарства и водопривреде Републике Српске саопштило је да пољопривредни произвођачи до 15. јуна могу да поднесу захтјеве за бесплатну анализу пољопривредног земљишта на газдинствима.
“Право на анализу имају она пољопривредна газдинства која у Агенцију за посредничке, информатичке и финансијске услуге /АПИФ/ пријаве површине под кориштењем, закључно са 15. мајем, а у складу са овогодишњим Правилником о условима и начину остваривања новчаних подстицаја за развој пољопривреде и села”, саопштено је из ресорног министарства.
У саопштењу се прецизира да захтјев за остваривање права на бесплатну анализу пољопривредног земљишта пољопривредници треба да поднесу Агенцији за Аграрна плаћања Српске на обрасцу 33 из прилога Правилника за остваривање подстицаја.
Из ресорног министарства напомињу да право на подстицаје за финансирање анализе контроле плодности немају она пољопривредна газдинства која су по основу Програма педолошких анализа то право остварила у претходне четири године.
“Овај програм представља наставак започете системске контроле плодности, с циљем доприношења повећању квалитета и квантитета приноса гајених биљака по јединици површине за коју се исплаћују субвенције, поправци плодности, заштити земљишта и подземних вода од загађења проузрокованих неправилном употребом органских и минералних ђубрива и надоградњи ГИС базе података о плодности земљишта”, појашњавају из ресорног министартства.
Синоћ је у амфитеатру Спенса одржана је Изборна скупштина Удружења студената Републике Српске у Србији. Историјски тренутак за студенте преко Дрине започео је интонирањем химне двију држава (РС и Србијe) и тиме је јасно показана нераскидива веза између једног народа подијељеног у двије државе.
Идеја и жеља за окупљањем свих студента из Републике Српске у једном Удружењу које би као мост повезивало двије стране обала Дрине кичме српског народа, присутна је већ дужи период код групе студента, а подржана од стране великог броја студената биле су уводне ријечи пресједавајућег Скупштином дипл.правника Душана Милошевића.
У оквиру Оснивачке скупштине изабрани су органи удружења из студентских редова. Управни одбор је састављен од представника факултета Универзитета у НС. Чланови управног одбора су на скупштини из својих редова изабрали предсједника Удружења студената из РС. Њихово повјерење је задобио студент Правног факултета Милан Пудар, који је на крају својим обраћањем студентима изнио циљеве и активности које Удружење планира у наредном периоду.
Основни циљ Удружења је да се залаже за бољи статус чланова удружења и заступање интереса сваког његовог појединца, стварање конекција између студента из Републике Српске и Србије на свим пољима дјеловања, организовање трибина и предавања кроз које ће бити промовисане тековине Републике Српске и Србије.
На Оснивачкој скупштини уприличен је и свечани програм који је праћен наступима умјетница из Републике Српске и Србије.
Интересовање за овај историјски тренутак било је огромно. Оснивачкој скупштини је присуствовало око 300 студента, чиме се увелико превазишао сједећи капацитет свечане сале Спенса.
Организатори су се захвалили свим присутнима на великом одзиву и подршци коју су пружили и најавили много сличних активности у наредном периоду које ће засигурно окупљати далеко већи број студената.
Текст и фото: Милица Шиповац
Пријемом нових чланова УКРС је премашило цифру од 200 чланова који свако на свој начин даје улогу у културном и књижевном животу у Републици Српској
Редовна сједница Скупштине Удружења књижевника Републике Српске (УКРС) у викенду иза нас одржана је у Вијећници Културног центра Бански двор и том приликом уручена је Годишња награда овог удружења коју су на равне части подијелили Зоран Костић и Слободан Јовић.
Костић је награду добио за књигу пјесама "Пулсквамперфекта", а Јовић за књигу пјесама "Страх од савршенства". Награда поред плакете подразумијева и новчани износ у вриједности од 750 КМ сваком од лауреата.
Образложење жирија прочитала је Јованка Стојчиновић Николић, чланица жирија за Годишњу награду (у жирију су још били Стеван Тонтић, предсједник и Сања Мацура, члан), а награде је уручио Предраг Бјелошевић, предјседник УКРС.
Након уручења награда на Дневном реду било је више тачака о којима су чланови УКРС расправљали и донијели готово јединствене одлуке.
С обзиром на то да редовна Скупштина није одржана 2018. године због недостатка финансијских средстава, на овој редовној Скупштини је разматран и усвојен Извјештај о раду Удружења за 2017. и 2018. годину.
Такође усвојени су и завршни рачун за 2017. и 2018. годину, те План рада за 2019. годину, са 45 гласова "за", 1 "против" и 1 "уздржаним".
Скупштина УКРС је након двије године примила нове чланове у своје редове, након исцрпне расправе, са 44 гласова "за", 2 "против" и 1 "уздржаним".
Нови чланови УКРС постали су:
1. Коља Мићевић (на позив)
2. Милан Ракуљ
3. Жељко Џафић
4. Сава Гуслов Марчета
5. Грозда Регодић
6. Марија Рожић
7. Ратко Лукенић
8. Саво Божић Ружин
9. Миленко Гемаљевић
10. Војислав Гњато
11. Саша Грандић
12. Тоде Јаковљевић
13. Драгица Ђекић
14. Рада Јањушић
15. Светозар Личина
16. Милан Самарџија
17. Раде Адамовић
18. Владимир Л. Докић
19. Љубомир Милутиновић
20. Слободан Наградић
21. Милорад Миња Булатовић
22. Неда Гаврић
23. Предраг Бојиновић
24. Владика Григорије
25. Бабић Здравка
26. Братић Јован
27. Видаковић Сретен
28. Велибор Шиповац
29. Ристић Биљана
30. Недељко Нинковић
31. Кристина Плавшић
32. Зоран Плавшић
33. Млађo Станишић
34. Аљошa Љубојевић
35. Радмилa Ђокић
36. Милад Обреновић
37. Драган Мркајић
38. Веселин Гатало
39. Сенахид Незиревић
40. Александра Мариловић
41. Сања Радуловић
Скупштина је и ове године потврдила већ своју скупштинску одлуку из 2017. године, али сада са конкретним роковима, а то је да сви чланови који нису у посљедње три године измирили обавезе чланарине према Удружењу, а нису написали захтјев да буду ослобођени од плаћања, имају рок да то учине у року од 60 дана, а ако ни тада не измире своје обавезе у висини 20 КМ за годину, биће брисани из списка чланова Удружења.
Све одлуке са редовне Скупштине представљају, након једне деценије, УКРС у посве новом свјетлу јер су без обзира на поједине оштре расправе, све одлуке по заказаним тачкама Дневног реда, изгласане са готово стопостотним јединством на Скупштини УКРС која је трајала непуна четири часа.
Оно што одликује ову Скупштину од претходних јесте велики број присутних чланова Удружења књижевника Републике Српске из више градова: Требиња, Источног Сарајева, Власенице, Хан Кола, Добоја, Бијељине, Градишке, Приједора, Мркоњић града, Српца, Бањалуке и других.
Уједно ова редовна Скупштина Удружења књижевника Републике Српске дала је своју максималну подршку предсједнику Предрагу Бјелошевићу и Управи Уружења књижевника Републике Српске као и препоруку да се подузме све да у овој години Удружење стекне статус Удружења од посебног значаја за Републику Српску.
Овим пријемом нових чланова УКРС је премашило цифру од 200 чланова који свако на свој начин даје улогу у културном и књижевном животу у Републици Српској, па је и логично да се у најскорије вријеме мора промијенити и однос власти према овом Удружењу, у смислу обезбјеђивања нормалних услова за рад, и изједначити га са сличним удружењима која дјелују у новонасталим државама на простору бивше Југославије.
Извор: КУЛТУРИШТЕ